Üdvözlök mindenkit ebben a videóban megmutatom, hogy lehet e stúdióban egy diszkrét változott jellemezni, mintha alapján.
Meg van nyitva az stúdió itt a fölső panel látunk egy kezdetleges szkriptet az 1. 2 sorában megjegyzéseinek mögött látszik, hogy mi a feladat, tehát jellemezzük a vércsoport változó eloszlását a következő minta alapján és a 1. sorba itt látjuk a különböző értékeket 1. lépésként létrehozunk egy r változót vér néven, érdemes ékezet nélküli változó neveket használni, és ennek értékét adunk egy listát, a listát azt AC függvénnyel tudunk létrehozni a listaelemek.
Ezek az értékek lesznek itt a ami adott a feladatban. Én ezt most másolás beillesztéssel áthelyezem.
A különböző értékek közt, van. Ez. Így volt megadva a feladatban is.
Próbáljuk ezt most így végrehajtani.
Ha ezt ilyen módon hajtjuk végre arról a konzolban hibaüzenetet kapunk.
Az a objektum nem található.
Igazából itt az történik, hogyha ilyen módon adjuk meg a paramétereket, akkor az r az keresni fog egy a változót b változót meg.
És így tovább, és már itt a legelsőnél elakadt. Nincs ilyen változó, nincsen ilyen objektum a rendszerben, úgyhogy ilyenkor arra van szükség, hogy szöveges értékként tároljuk ezeket az elemeket az ABABA listában.
Az r stúdióban ezt aposztrófok között tehetjük meg, tehát idézőjelek közé tesszük az értékeket. Ezt a magyar billentyűzeten a shift 2 tehetjük meg. Ha sok elemi a lista, akkor lehet automatizáltan keresést cserével is ezeket kicserélni. Most nincs olyan sok elem, úgyhogy így kézzel.
Hajtom végre.
És hogyha ez sikerült.
Arra figyeljünk közbe, hogy a magukat a vesszőket véletlenül se tegyük idézőjelek közé.
Mert hogyha fesztivál választja el az értékeket egymástól.
Ilyen sikerült. Jó ha.
Sikerült az összes elemet idézőjelek közé tenni, akkor elmegyünk még egy velem gombra és most nem kaptunk ki vagy üzenetet és jobb oldalon látszik is, hogy létrejött egy változó.
Az egyik függvény, amit leginkább szoktunk használni, amikor egy mintát elkezdünk vizsgálni, az a length függvény ez a minta elem számát mondja meg azt, hogy hány hány egyedet mértünk meg ennek a paraméterei. A lista az esetben ugye a vér változó.
Láthatjuk is az eredményt a konzolon 2020 elemű a listánk.
A.
A minta elemszám mellett ugye még jó pár jellemzője van a mintának, mivel ez egy diszkrét változó. A gyakoriság táblát szoktuk legtöbbször használni, ezt AT ből függvénnyel tudjuk ki számoltatni némi táblát jelent a paramétere a lista.
És hogyha lefuttatjuk, akkor látni fogjuk, hogy először a változó nél látszik, aztán a lehetséges értékek ugye nulla AAB és AB csoport és a legalsó sorban pedig, hogy melyik hányszor fordul elő, tehát nullás perc csoport, 3 ã s csoport, 6 ABS 5 és BS 6 volt ebben a 20 elemű mintában.
A másik számszerű jellemzése a diszkrét változóknak az a relatív gyakoriság táblázat, amikor ezeket a gyakoriságokat nem darabszám, hanem arányt számként adjuk meg. Tehát tulajdonképpen azt mondjuk meg, hogy arányaiban hányszor fordul elő az egyik vagy másik érték a mintában. Erre a prop MT ből függvény való, amit hogyha kipróbálunk a listával, mint paraméterrel, akkor.
Láthatjuk, hogy hibaüzenetet kapunk itt. Tulajdonképpen az történik, hogy a probléma az már nem számít gyakoriságokat, ő már a gyakoriság táblát várja paraméterként is. Itt összegezni szeretne ez a dolog. Ez úgy fog jól működni, hogyha az előzőleg használt táblát adjuk paraméterként.
Tehát a profitable nek AT ből vér lesz a paramétere, és hogyha így adjuk meg, akkor látjuk, hogy az előzőkhöz képest ugye arányszámokat kaptunk tehát ami 3.
Dudás Péter csoportot jelentett, ezt igazából 15 % vagy 0,15 valós számként, AB csoportból 30 százaléknyi volt a mintában a bécsből huszonöt és bécsből 30.
Hogyha.
Szeretnénk rövidíteni a munkánkon, akkor itt is lehet plusz változókat bevezetni. Tehát például azt mondom, hogy az gyakoriság, hogy abszolút gyakoriság táblát az tároljuk el.
Az abs változóba és akkor ezt lehet akár itt használni, mert a következő sorban ezzel lerövidítve a.
Azt hogy mennyit kell gépelni?
És akkor végrehajtjuk. Ugyanúgy látjuk az eredményt.
Ezek a leggyakoribb módjai annak, hogy egy diszkrét változott, számszerűleg jellemezzük. A másik gyakori mód, hogy ezeket a számszerű jellemzéseket ábrázoljuk. Alapvetően 2.
2 diagramot mutatnék, az egyik az oszlopdiagram, a másik a kördiagram oszlopdiagram az angol úr Barry plot és ez is egy függvény. Ebben a paraméterű pedig magát a gyakoriság táblázatot várja. Én most fel is használom ezt az előző változót.
Paraméterként megadom és itt a kimeneten nem látunk semmit. Az ábrák ugyanis jobb oldalt jelennek meg, tehát itt látszik jobboldalt, hogy mik a lehetséges értékek.
És az y tengely mutatja, hogy melyik hányszor fordul elő. Tehát itt a 3 a.
A nulla gyakoriság ã â 6 az AI látszik, hogy az a és b ugyanolyan gyakori az AB egy picit kisebb tehát 5 5 volt a gyakoriság.
Nemcsak az abszolút gyakoriságot lehet azt a diagramon megjeleníteni, ugyanúgy meg lehet jeleníteni a relatív gyakoriságot.
Ehhez azt a paramétert kell megadni, ami a relatív gyakoriság táblát kiszámolja. Ilyenkor az ábrák nagyon hasonlóan néz ki. Igazából az y tengely az, ami átsodródott annak megfelelően, hogy itt.
Arány számokról van szó a.
A másik diagram pedig a kördiagram ez angolul pie pie.
Ugyanúgy a gyakoriság táblát várja paraméterként. Most az abszolút gyakorisággal mutatom meg, és akkor itt látjuk megint csak jobb oldalt az ábrát behúzva, hogy.
Á VB nulla az melyik szín?
Itt kevésbé látszik azért, hogy mekkorák a különbségek konkrét darabszámokat sem látunk, inkább egymáshoz képest mutatja, hogy miről van szó. Itt rá is tudunk nagyítani kicsit talán így jobban látszik.
Ezt bezárjuk itt lehet exportálni is a képeket. Ha valaki szeretné elmenteni kép fájlként vagy PDF ként, vagy akár a vágólapra is lehet másolni és beilleszteni egy dokumentumba.
Köszönöm szépen a figyelmet.
Széchenyi kétezerhúsz készült a Szegedi Tudományegyetem megbízásából.